Малцинства – търговци в Румелия през ХVІІ–ХVІІІ век - Иванова, Светлана (Годишник на Софийския университет "Св. Климент Охридски" - Исторически факултет, 2012)
През 1761 г. в един берат на данъчен ферман за приходите от тютюневи търговци от Румели - мюсюлмани или немюсюлмани, раи и аскери в „държавната търговия“, са определени, както следва: „продажба на тютюн тукар тайфеси или от яничари, или от други аскери, и от базерган тайфеси“. По този начин се сблъскваме с принадлежността на османската търговска класа (bazergân или tücar), към основните елементи на социалната структура на Османската империя (askeri и reaya). Източниците от онова време, както и историографията, обаче са единодушни по отношение на един допълнителен специфичен факт, че именно представителите на етноконфесионалните групи - малцинства за дадения регион (арменци, гърци, евреи, както и латинци и дубровничани) имат особено място сред търговците в Румели. Те са имали някои характеристики, които са били типични за социалните позиции в диапазона зимми - мюстемин. Те са действали в мрежа заедно със сънародниците си, живеещи в чужбина, което е предпоставка` за значителното им присъствие както в местната, така и в международната търговия. В опита си да реконструирам реалния статут на тези „чужденци на исляма“, както ги нарича Ф. Бродел, аз наричам тези поданици на султана „собствени чужденци на империята“.