Организация и технология на производството - Султов, Богдан (Годишник на Софийския университет "Св. Климент Охридски" - Исторически факултет, 1985)
Съществуват много изследвания върху проблемите, свързани с организацията и технологията на керамичното производство през римската епоха, но повечето от тях разглеждат само западноримските керамични центрове. Резултатите от продължителните археологически проучвания в Италия, Галия, Германия и други провинции са намерили своето място в редица фундаментални научни трудове. Все още недостатъчно работа е свършена върху източноримските провинции. Това състояние на нещата може да се обясни главно с липсата на системни комплексни археологически проучвания на керамичните центрове в тази част на Римската империя. Единственият засега проучен керамичен център в Мала Азия е локализиран през 1911 г. от С. Льошке край Чандарлъ - на около 30 км от Пергам, близо до античното селище Питане. Повече данни за различните етапи от организацията и технологията на керамичното производство в източноримските провинции са известни от археологическите проучвания на античните обекти в района на Северното Черноморие. Публикуваната преди четиридесет и пет години монография на В. Ф. Гайдукевич за древните керамични пещи, открити в Пантикапайон и Фанагорея, не е загубила значението си. Произходът и развитието на керамичното производство са разгледани в монографията от гледна точка на марксистката методология. Археологическите източници, публикувани през 1966 с В. А. Рибаков като редактор, допринасят значително за изясняване на керамичното производство и древните керамични строителни материали. Проучванията на румънските археолози, изследвали Мизия, Олтения и др. също хвърлят светлина върху съоръженията, използвани за изпичане на керамичното производство. В Гърция са открити много пещи, датиращи от римската епоха. В България няма специални изследвания по проблемите на керамичното производство, но има редица публикации по някои конкретни проблеми на бълг. Димитрова, Д. Дзонова, В. Султов и В. Начева. Цялостното проучване на керамичните центрове край Хотница, Павликени и Бутово даде възможност и достатъчно основания да се разгледат най-важните и типични етапи от организацията и технологията на керамичното производство. От особено значение в това отношение са изхвърлените продукти и остарелите грънчарски инструменти, открити в сметищата. Всичко това позволява да се проследи развитието на производството от грънчарското колело до изпичането в пещта, както и различните техники, използвани за допълнителна обработка и декорация на керамичните изделия. Откритите и проучени от автора керамични пещи, които са били разрушени по време на изпичането, заедно с останалата в тях продукция и останките от горивни материали, са от полза за определяне на етапите на тяхното изграждане, усъвършенстване и използване, както и на причините, довели до разрушаването им. Разнообразният керамичен материал в грънчарските работилници помогна да се определи характерът на керамичното производство. Той също така потвърди относителната специализация и диференциация на керамичните изделия. Наличието на човешки отпечатъци показва косвено, че в производството на керамика понякога са били наемани и жени и деца. Археологическите данни от разкопките и епиграфските записи, открити на територията на Никополис ад Иструм, спомогнаха за уточняване на етническия произход и социалния статус на собствениците на грънчарските работилници.