Годишник на Софийския университет. Философски факултет. Библиотечно-информационни науки
Годишник на Софийски университет. Философски факултет. Библиотечно-информационни науки
Университетско издателство "Св. Климент Охридски"
ДИГИТАЛНО ИЗДАТЕЛСТВО, КНИЖАРНИЦАИ БИБЛИОТЕКА С OPEN MONOGRAPH PRESS
Статията има за цел запознаване с възможностите на издателската система Open Monograph Press (OMP) за публикуване, достъп и дългосрочно съхранение на монографии и сборници (непериодични издания) в електронна среда. Представени са практически приложения на софтуера за нуждите на съвременно електронно издателство – подаване на чернови, редакторска обработка, оформление и публикуване на крайния електронен продукт. Разгледани са основните характеристики на системата, включително възможната употреба за комерсиална книжарница. Показани са идеи за употребата като модерна цифрова библиотека, съхраняваща и обогатени медийни формати – хиперлинкове, видео, набори от структурирани данни и други. Изследвани са няколко казуса с практическо приложение на OMP. Показан е опита на Heidelberg University Publishing – Германия, Национален център за документация на Гърция, Издателство на университета Саламанка, Испания и др.
Информационни и комуникационни технологии
издателски софтуер; Open Monograph Press; електронна библиотека; електронно публикуване; електронна книжарница
Авторски права (c) 2026 Годишник на Софийския университет. Философски факултет. Библиотечно-информационни науки https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
ИЗКУСТВЕНИЯТ ИНТЕЛЕКТИ ПРЕДИЗВИКАТЕЛСТВАТА ПРЕД ПРАВНАТА РЕГУЛАЦИЯ
Целта на настоящата статия е да представи кратка история за възникването и тенденциите в развитието на Изкуствения интелект, като представи общо неговото практическо, икономическо и социално значение и обоснове причините, които са наложили приемането на правна регулация в рамките на Европейския съюз. В статията се представя накратко обхвата на правната регулация и основните правни тенденции, както и целите, които си поставя новата правна рамка, като същевременно е изказана резервираност относно качеството на регламентацията предвид обстоятелството, че за пръв път се създават нови правни институти и се регулират свършено нови обществени отношения и зрелостта на нормативната уредба предстои да бъде проверена в хода на правоприлагането и бъдещите спорове, които неминуема ще възникнат. При изготвянето на документа са използвани научните методи като кабинетно проучване, сравнително-правен анализ и методите за тълкуване на правната уредба.
изкуствен интелект; Акт за изкуствения интелект; европейска правна рамка
Идеята на текста е да представи първия курс по „Творческо писане за библиотекари“ в България с насоченост към библиотечните специалисти – работещи в институциите на паметта и обучаващи се в тази сфера. Акцент е поставен върху проведено анкетно проучване с участниците, в което се засяга връзката на творческото писане с библиотерапията. Целта е да се изтъкне възможността на библиотечните специалисти да покажат своите творчески заложби и по този начин да допринесат за авторитетността на институцията библиотека. Така ще стане ясно, че библиотекарите могат да участват със собствено творчество както в събитийния живот на библиотеките, така и са отворени към компетентностно усъвършенстване на своите писателски умения.
четене; библиотека; библиотекари; творческо писане; анкетно проуч- ване. библиотерапия
Ценностите играят ключова роля в човешкия живот – битие – дейност. Те са интегрална част от човешкия начин на овладяване на действителността. Изследването им е устойчива традиция – натрупани са множество резултати. В същото време изследванията – като правило – са дисциплинарно и контекстуално ограничени. В текста се прави опит да се обобщят резултатите от изследване на ценностите въз основа на различни изследователски оптики. Целта е да се постигне по-цялостно и систематично знание. Обобщението е представено чрез речник на термини, които насочват към богатство от възможни рефлексии върху ценностите.
ценности; функции на ценностите; вграждане в модели и инструменти; ценности и култури; интерпретиране на ценностите
ОБРАЗОВАНИЕ, ПРОФЕСИЯ И РЕАЛИЗА-ЦИЯ НА ПАЗАРА НА ТРУДА НА СТУДЕНТИТЕ В КАТЕДРА „БИБЛИОТЕКОЗНАНИЕ,НАУЧНА ИНФОРМАЦИЯ И КУЛТУРНА ПОЛИТИКА“, СОФИЙСКИ УНИВЕРСИТЕТ„СВ. КЛИМЕНТ ОХРИДСКИ“
Образователната услуга, предлагана на желаещите да придобият висше образование се реализира в конкурента среда формирана от една страна от пазар на труда и потре- бителите на кадри и от образователните институции от друга страна. За да е възможна срещата между тези две страни е необходим диалог и съвместна работа, която да намира отражение в специалностите и техните учебни планове и програми и едновременно с това да създава условия за придобиване на умения в реална работна среда, чрез практики и менторство от страна на потенциални работодатели. Дали това се случва, дали умения- та и знанията, придобити от възпитаниците на катедрата по „Библиотекознание, научна информация и културна политика“ на Софийския университет „Св. Климент Охридски“ се припознават като значими за пазара на труда и как и къде е трудовата реализация на завършилите са въпросите, с които се занимава настоящата публикация.
пазар на труда; висше образование; информационна наука; библиотеч- но-информационни науки; публични информационни системи
Статията има за цел да постави пред българската общност на каталогизаторите пробле- ма за етичността на въвежданите в контролните записи на имената на лица данни. Да се намери балансиран подход за етично прилагане на променящите се правила за каталоги- зиране и нормативен контрол, които да отговарят на новата информационна среда и да не затрудняват работата на каталогизатора, е съществен момент в процеса на каталогизация. Разгледан е и първият етичен кодекс на каталогизатора в частта за нормативната дейност и как би се отразил той на изпълняването на ежедневните професионални задължения.
каталогизация; етика; етичен кодекс за каталогизация; контролни запи- си; нормативна дейност.
РАЗВИТИЕ НА ИНФОРМАЦИОННА И МЕДИЙНА ГРАМОТНОСТ ПРИ НЕВРОДИВЕРГЕНТНИПОТРЕБИТЕЛИ – ПРЕДИЗВИКАТЕЛСТВО ПРЕДБИБЛИОТЕКИТЕ
Акцентирането върху маргинализираните социални групи, сред които попадат и нев- ронетипичните хора, което се дискутира приоритетно в контекста по-приобщаващото и по-равнопоставено общество, трябва да включва и разработване и прилагане на различни подходи в изграждането на ключови умения – информационни, медийни и дигитални ком- петентности. Ето защо, в настоящата статия интерес представлява издирването на научни публикации, свързани с развитието на информационна и медийна грамотност при невро- дивергентни потребители и открояването на ролята на библиотеките в този процес.
невродивергентни потребители; информационна грамотност; медийна грамотност; невроразнообразие; библиотеки; достъпност; приобщаващо общество
ВИЗИЯ И АДАПТАЦИЯПРОБЛЕМНИ ПОЛЕТА НА БИБЛИОТЕЧНОТО РАЗВИТИЕ
Предлаганият текст обобщава основни тенденции в българската библиотечна сфера, наблюдавани в последните няколко години по отношение на общ мениджмънт, прилагане на маркетинг и ПР, планиране, отчетност, измерване на ефективността и качеството, информационна грамотност, професионално развитие на библиотекаря. Базира се на практика на регионални библиотеки в страната, на Националната библиотека, на Столична библиотека – София, както и на някои типични публични библиотеки в малки населени места. Изложението е обособено в четири проблемни кръга. Очертани са насоките на развитие, откроени са основните проблеми и пътищата за тяхно- то преодоляване. Показани са постиженията и възможните бъдещи решения.
адаптация; библиотечна прогностика; информационна грамотност; библиотечна професия
ПОГЛЕД ВЪРХУ ЛИЧНИТЕ БИБЛИОТЕКИ В ПЛОВДИВСКАТА НАРОДНА БИБЛИОТЕКА: ПРЕДВАРИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ
Статията разглежда въпроса за личните библиотеки в Народната библиотека „Иван Вазов“ – Пловдив като част от специалните библиотечни колекции. Представени са специфичните обстоятелства по придобиването, регистрирането, организирането, разкриването, ползването и съхранението на тези колекции в контекста на променящото се разбиране за тяхното уникално място в съвкупния библиотечен фонд.
лични библиотеки; управление на колекции; специални библиотечни колекции.
ПЪТЕПИСИТЕ НА ЧУЖДЕСТРАННИ ПЪТЕШЕСТВЕНИЦИ ОТ XV-XIX ВЕК КАТО ИЗТОЧНИК ЗА КРАЕЗНАНИЕТО И КРАЕВЕДСКАТА БИБЛИОГРАФИЯ
Пътеписите на чуждестранни пътешественици, минали през Балканите, са в полето на изследователския интерес на българските учени още от първите години след Освобождението на България от османска власт. Настоящата студия има за цел да проучи най-ранните публикации от български периодични издания с научен профил като „Периодическо списание на Българското книжовно дружество“, „Сборник за народни умотворения, наука и книжнина“, „Архив за поселищни проучвания“ и други, а също да проследи по-важните книги и сборници с пътеписи излизали до днес по темата. Фокусът на изследването е най-вече върху значението на тази пътеписна книжнина за информационното осветляване на историята на голям брой населени места в България, а и за попълване на белите полета в краеведската библиография. Акцент е поставен и върху имената на известни учени от миналото, посветили значителни усилия за популяризиране на темата за чуждестранните пътеписи като Константин Иречек, Иван Шишманов, Любомир Милетич, Васил Миков, Христо Кесяков, Атанас Шопов, Димитър Гаджанов, а в по-ново време Страшимир Димитров, Бистра Цветкова, Михаил Йонов, Петър Миятев и др.
Пътеписи, чуждестранни; Балкански полуостров; XV–XIX век; история; краезнание.
САН-СТЕФАНСКИЯТ МИРЕН ДОГОВОР И СЪДБАТА НА БЪЛГАРСКИТЕ ЗАТОЧЕНИЦИ
На 12/24 април 1877 г. е издаден Манифест на император Александър II (1855–1881), с който Русия обявява война на Османската империя. Този акт предизвиква силно безпокойство сред представителите на османската власт, които се опасяват от сериозни размирици и бунтове по места. Предприемат се строги мерки – изявени с революционните си настро- ения и влиятелни сред населението българи са изпратени на заточение в по-далечни провинции на империята. Изследването представя два документа на османотурски език, съх- ранявани в Османския архив в Истанбул (İ.B 185) и датирани от 19 Ребиюлеввел 1295 г. (23 март 1878). Те разкриват имената на 74 видни българи, арестувани и заточени след обявяването на войната и освободени по силата на Сан-Стефанския мирен договор от 19 февруари (3 март) 1878 г. Лицата са от различни селища, намиращи се в Одрински вилает: Сливен, Ямбол, Бургас, Чирпан, както и пет души, затворени в столицата.
Руско-турска Освободителна война; Сан-Стефански мирен договор; български заточеници; Османски архив – Истанбул
ЗА ЕЛИ ПОПОВА, ПРИЯТЕЛСТВОТО И БИБЛИОТЕКИТЕ
ЕДИН ТЪРСЕЩ И НЕСПОКОЕН ПРОФЕСИОНАЛЕН ДУХ
Статията си поставя за цел да проследи по-важните постижения в професионалната и научноизследователската дейност на Е. Попова, като открои нейните приноси в съвременното развитие на библиотечното дело и библиотековедската наука у нас. Направен е опит да се очертае най-същественото и характерното за професионалиста и човека Е. Попова, което е определящо за нейния висок авторитет в библиотечната общност. Статията е структурирана в 3 части. Във въведението се изяснява свързаността ми с Е. Попова, съвместната ни професионална дейност и сътрудничество. Във втората част се проследява професионалната ѝ дейност и постиженията ѝ с национални измерения като ръководител на структури в Националната библиотека „Св. св. Кирил и Методий“, ББИА и като преподавател в Катедра БНИКП към Философски факултет на СУ „Св. Климент Охридски“. Третата част съдържа аналитичен обзор на богата и разнообразна научна продукция на Е. Попова, която включва 3 книги и една глава от книга в съавторство, 63 студии и статии в научни сборници и периодични издания, 10 превода на научни статии, съставителство, редакторство и членство в редколегията на списание „ББИА онлайн“, и 8 научни сборника. Проследени за тематичните области, обект на нейните научни интереси, като са изведени основните ѝ приноси. В заключението се подчертават някои от по-изявените ѝ личностни качества, които в съчетание с професионализма ѝ я превръщат в един от най-ярките представители на библиотечната общност в България.
библиотечно дело, България; Националната библиотека „Св. св. Кирил и Методий“(НБКМ); библиотекознание; библиотечен персонал; библиотечно обслужване; библиотечно образование; дигитализация; Българска библиотечно-информационна асоциация (ББИА).
БИБЛИОГРАФИЯ НА ПУБЛИКАЦИИТЕ НА ДОЦ. Д-Р ЕЛИ ПОПОВА
Националният исторически разказ за българското Възраждане: репрезентации в Националния исторически музей
Представяне на дисертационният труд „Националният исторически разказ за българското Възраждане: репрезентации в Националния исторически музей“, с научен ръководител доц. д-р Десислава Лилова, разработен в рамките на докторантска програма „Книгознание, библиотекознание, библиография – междусекторни ресурси: библиотеки-музеи-архиви“. Защитен през 2022 г. по професионално направление 3.5. Обществени комуникации и информационни науки.
Авторски права (c) 2025 Годишник на Софийския университет. Философски факултет. Библиотечно-информационни науки https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Изследователски проекти (фонд „Научни изследвания“ на Софийски университет „Св. Климент Охридски“
Изследователски проекти на тема „Достъпност на информационните електронни услуги на регионалните библиотеки“ (2022), „Връзките между развитието на интернет и монетизацията на цифровите данни“ (2022), „Неизменният императив за промяна: 70 години катедра „Библиотекознание, научна информация и културна политика“ (2023).
Катедра "Библиотечно-информационни науки и културна политика"
Катедра "Библиотекознание, научна информация и културна политика"
Юбилейна научна сесия по повод 70-годишнината на Катедрата по „Библиотекознание, научна информация и културна политика“
На 15 май 2023 г. бе проведена юбилейна научна сесия под наслов „Непроменящият се императив за промяна“. В инициативата се включиха около 120 участника, представители на академичната общност, на различни университети, неправителствени, браншови организации, работодателски институции, представители на библиотеки, архиви, музеи от цялата страна, колеги, преподаватели, възпитаници на Катедрата. На откриването на събитието присъстваха доц. д-р Георги Вълчев, заместник-ректор на Софийския университет, проф. д.пс.н. Соня Карабельова – декан на Философския факултет, доц. д-р Калоян Харалампиев – зам.-декан на факултета, доц. Биляна Яврукова, зам.-директор на Университетската библиотека и преподавател във Философския факултет, председателят на Управителния съвет на Българската библиотечно-информационна асоциация доц. д-р Анета Дончева, председателят на държавна агенция „Архиви“ доц. д-р Михаил Груев, директорът на Народна библиотека „Иван Вазов“ в Пловдив и др.
Възможности на Open Journal Systems (OJS) като електронна издателска система за научни списания
Статията има за цел запознаване с възможностите на електронната издателска система OJS за публикуване на научни периодични издания. Софтуерът - инсталация, настройка и практическо приложение в реална експлоатационна среда се изучава от студенти в бакалавърските специалности „Библиотечно-информационни науки“ и „Публични информационни системи“ в катедра „Библиотекознание, научна информация и културна политика“ на Софийския университет „Св. Климент Охридски“. Съществена част от образователния процес заемат ролевите игри - автор, редактор, рецензент, коректор и др. Практическата цел е издаването на брой от примерно научно периодично издание. Представени са възможностите на системата Open Journal Systems в процеса от подаване на чернова за статия през редакторска обработка, рецензиране и публикуване. Разгледани са основните характеристики на системата, включително за работа на български и английски език. Особено внимание е обърнато на задължителната за този академичен жанр библиографска информация и метаданни (автори, институции, ключови думи, резюме на научна статия и използвана литература).
Непроменящият се императив за промяна: Доклади от научна конференция
Дигитална трансформация – основна дейност в националните научни програми на МОН, в които участва Централна библиотека на БАН
Централната библиотека на Българската академия на науките участва в процеса на дигитализация на националното културно наследство от 2011 г. Резултатът е повече от 405 950 файла в 26 колекции. В рамките на Националната научна програма „Културно-историческо наследство, национална памет и социално развитие“ (2019–2021) библиотеката осъществява дигитализация на литературната периодика от първата половина на XX век. Всеки библиографски запис има кръстосана връзка от библиотечно-информационната система ALEPH 500 към пълния текст в дигиталната платформа DSpace. В изпълнение на новата научна програма „Развитие и утвърждаване на българистиката в чужбина“, библиотеката ще създаде библиографска база данни и дигитална колекция по българистика в платформите, с които работи. Тя ще обхваща наред с други неща повече от 60 тома от трите световни конгреса по българистика чрез аналитична обработка, сканиране и експониране.
Алумни на катедра „Библиотекознание, научна информация и културна политика“: Анализ на данните за периода 2018/2019–2022/2023 учебни години
С цел създаване на ефективни връзки и комуникация между възпитаниците, настоящите студенти и работодателите Катедрата поддържа бази от данни „Алумни“ за своите специалности - Библиотечно-информационни науки и Публични информационни системи. Събират се данни като специалност, образователна степен и година на завършване, магистърска програма и препоръки към нея, ниво на удовлетвореност от обучението, професионална реализация, месторабота и позиция, както имена и контакти, чрез попълване на онлайн анкетна карта в момента на успешно завършване – защита на дипломна работа или държавен изпит. Статията представя анализ на данните за пет годишен период - от 2018/2019 до 2022/2023 учебни години.
Специалност "Библиотечно-информационни науки"
Специалност "Публични информационни системи"
Кариерна траектория и компетентности на възпитаници на специалност „Библиотечно-информационни науки“ в СУ „Св. Климент Охридски“: Изследване чрез платформата LinkedIn
Изследването се фокусира върху идентифициране и проследяване на данни за завършилите бакалавърската програма по библиотечно-информационни науки (БИН) и/или магистърските и докторските програми в катедра „Библиотекознание, научна информация и културна политика“ на Философския факултет на Софийския университет „Св. Кл. Охридски“ чрез платформата LinkedIn. Основната цел е да се проучат потребителски профили с видима афилиация към специалност БИН и да се извлече и анализира информация за уменията и професионалното развитие, както и допълнителни публично достъпни сведения за тези алумни, представляващи също изследователски интерес.
Умения и компетенции на библиотечно-информационните специалисти: Очаквания към подготовката на новопостъпващи специалисти в университетска библиотека „Св. Климент Охридски“
Динамично развиващият се свят предполага провеждането на периодични проучвания, свързани с уменията и компетенциите на специалисти от различни професионални направления и области. Библиотеките са в процес на трансформация, породена от промяната в научната комуникация, достъпа до информационни ресурси и управлението а библиотечните процеси, които изискват конкретни умения и компетенции. В публикацията е направен преглед на развитието на идеята за подготовка на библиотечни специалисти, както и на библиотечното образование в България. Представени са тенденциите в кадровата осигуреност в Университетската библиотека „Св. Климент Охридски“, акцентирайки върху заетите щатни бройки и възрастовия състав. Анализиран е профилът на новопостъпващите специалисти в библиотеката, като са маркирани основите предизвикателства както пред служителите, така и пред библиотеката в процесана тяхната адаптация към работния процес. Формулирани са задължителни умения икомпетенции, които трябва да притежават библиотечните специалисти днес, като всяко от тях е анализирано в контекста на дейностите в Университетската библиотека „Св. Климент Охридски“.
Ролята на проф. Тодор Боров в библиотечната наука на България
Статията представя по своеобразен начин ролята на „бащата“ на библиотекознанието и библиографията в България въз основа на авторско проучване и на спомени, разказани от самия проф. Тодор Боров пред очевидци и записани от автора на настоящата статия при среща, състояла се в град Лом на 26 юни 1991 г.
Софийски университет "Св. Климент Охридски"
Тодор Боров: Аксиология на пътя към създаването на самостоятелна катедра по Библиотекознание и архивистика в Софийския университет през 1952 г. (екзистенциална картина на когнитивния контекст на библиотечно-информационната сфера през ХХI век)
През гещалта на личността и делото на Т. Боров е разкрит ризомно-ретикуларният знаниев клъстер, съотносим с германското коренище на библиосферата и историографската школа по хуманитаристика в България, позиционирана от екстериориката на акад. Н. Михов. Методологията на моделиране чрез информационните решетки към 40-те години на ХХ в. е терминирана от Т. Боров (сито) – първопроходец в осмислянето ѝ за планетарното вторично-документално картографиране. Библиотечно-информационното образование е показано като императив на науката и практиката – триединство, формирано от Боров. Като траектория на образователния локус у нас е описана институционална конфигурация, създавана и преодолявана от Тодор Боров. Началните ѝ точки посочват хронотоп: Български библиографски институт (ББИ, 1941– ) – Софийски университет (СУ, 1943– ) – Национална библиотека (1949– ) – Държавен библиотекарски институт (днес Университет по библиотекознание и информационни технологии, 1950– ) – СУ (1952– ). Аксиологията да не бъдат посочени върховите граници на локусите, които продължават да бъдат „оплождани“ от личността и делото на Т. Боров, а тези от тях, които не съществуват (ББИ) да са източник на креативност, чиято авангардност е жива, е в разбирането, за разлика от естествознанието, – в културата това, което е било, не умира. Акцентирането на интелектуални постижения по информатизация на ХХІ век в международен мащаб е приведено в качеството на проекции на мисленето на Тодор Боров.
Съвременната катедра по „Библиотекознание, научна информация и културна политика“
Целта на статията е да се анализира актуалното състояние на една от основните образователни институции в областта на библиотекознанието и информационните науки в България. В исторически план обучението на специалисти за академичните библиотеки и научно-техническите институти е било поверено на катедра „Библиотекознание, научна информация и културна политика“ в Софийския университет „Св. Климент Охридски“. Промените в социално-политическия план също влияят върху развитието на образователните процеси. Съвременната катедра „Библиотекознание, научна информация и културна политика“ вече има своя история, натрупан е опит, събрани са достатъчно количествени данни и са проведени различни наблюдения на процеси и събития, което позволява да се анализира състоянието на научния, образователния, кадровия и социалния потенциал на катедрата.
Авторски права (c) 2025 Годишник на Софийския университет. Философски факултет. Библиотечно-информационни науки